Tidskrift för rättssociologi I första numret av Tidskrift för rättssociologi konstateras att det saknas ett forum för diskussioner mellan å ena sidan forskare i rättssociologi och å andra sidan andra forskare i de många olika ämnen som rättssociologin angår. Tidskriften avser att fylla detta tomrum genom att ”kontinuerligt följa upp och föra ut framsteg i teoriutvecklingen; genom att presentera pågående och avslutad forskning, till forskarkollegor och politiska beslutsfattare; genom att presentera och recensera svensk och internationell litteratur i ämnet.” Tidskriftens ansvarige utgivare var Per Stjernquist och dess redaktör var Antoinette Hetzler. Tidskrift för rättssociologi gavs ut mellan 1983 och 1990.
1. Bakgrund 1.1 Försäkringsskyddet vid arbetsskada 1.2 Besvärsprövningen inom socialförsäkringen 2. Projektet ”Arbetsskadeförsäkringen i högsta instans” 2.1 Studiens bakgrund 2.2 Projektets övergripande syfte 2.3 Tillvägagångssätt: material och metod 2.4 Metodologiska reflektioner 2.5 Teoretiska överlagringar 3. Forskningsresultaten 3.1 Publicerade uppsatser 3.2 Opublicerade uppsatser 4. Sammanfattande kommentar och slutsatser
FÖDs organisation och kommunikativa kompetens
1. Inledning 2. Teorianknytning 3. Metod 4. Måltillströmning 5. Handläggning av ett ärenden 6. Kommunikativt handlande inom FÖD 6.1 Kompetens 6.2 De sakkunniga 6.3 Föredragandens roll 6.4 De knappa rättskällorna 6.5 Den slumpmässiga sammansättningen 6.6 Den höga arbetsbelastningen 6.7 Regler och rekommendationer 7. Sammanfattning
1. Inledning 1.1 Lagen och lagstiftarens intention 1.2 Arbetets uppläggning 1.3 Metod 2. Ramlag och lagen som styrmedel 2.1 Kan man tala om kausalitet mellan lag och lags tillämpning? 2.2 Ramlag 2.3 Prejudikat 2.4 Ramlag – förtroende eller svek 3. LAF i Försäkringsöverdomstolen: Analys 3.1 Neuroser 3.2 Ryggförslitningar 4. Sammanfattande diskussion
1. Inledning 2. Bakgrund 2.1 Arbetsskadeförsäkringens historik 2.2 Arbetsskadebegreppet 2.3 Tidigare studier om LAFs tillämpning 2.4 Riksförsäkringsverket 3. Teoretiska utgångspunkter 3.1 Staten, medborgarna och de sociala rättigheterna 3.2 Ramlagar och deras tillämpningsmöjligheter 3.3 Hypotes 3.4 Frågeställning 4. Fältstudien 4.1 Datamaterial 4.2 Metodologisk diskussion 5. Riksförsäkringsverket i FÖD 5.1 Den allmänna utvecklingen 5.2 Rfv och recidivprövningen 5.3 Rfv och arbetsskadeprövningen 5.4 Rfv och sambandstidsprövningen 5.5 Rfv och livränteprövningen 6. Diskussion och slutsatser
1. Teori 2. Frågeställning 3. Metod 4. Lagen om arbetsskadeförsäkring 4.1 Lagens villkor 4.2 Definition av arbetsskada 4.3 Organisation 4.4 LAF – en ramlag 5. Den medicinska expertisen 6. Medicinsk bedömning 6.1 Belastningsskador 6.2 Bedömning av belastningsskador 6.3 Reflexion 7. Rättslig bedömning 8. Sammanfattning och slutsats
1. Inledning 2. Problemformulering och syfte 2.1 Hypoteser 2.2 Metod 3. Bakgrund 3.1 Vem anmäler arbetsskada 3.2 Skadlig inverkan 3.3 Sambandsbedömning 3.4 Ersättningsformer enligt LAF 4. Ombud: för-eller nackdel? 4.1 Arbetsskadade med ombud 4.2 Prövningstillstånd 4.3 FÖDs sakprövningar 4.4 Innebar Försäkringöverdomstolens dom ändring? 4.5 Handläggningstider och antal domrader 5. Vad ombuden gör – ett exempel 6. Sammanfattning och slutsats
Arbetsskadeförsäkringen och chaufförsyrket
1. Inledning 2. Problemdiskussion 2.1 Syfte 3. Metod 3.1 Primärdata 3.2 Sekundärdata 3.3 Källkritik 4. Teori 4.1 Undersökningens teoretiska förankring 4.2 Den responsiva rätten och LAF 5. Allmänt om arbetsskadeförsäkringen 5.1 Gällande bestämmelser 5.2 LAP som en ramlag – brister 6. Resultatbeskrivning 6.1 Beskrivning av delpopulationen 6.2 De nya arbetssjukdomarna: Rygg-och ledbesvär, psykiska besvär 6.3 Två arbetssjukdomsärenden – en fallstudie 7. Diskussion och slutsatser 7.1 Inledning 7.2 Den empiriska studien 7.3 Den teoretiska ansatsen 7.4 Slutsatser
Individen i processen: En intervjustudie
1. Ramlag och rätten 2. Ramlag och politiken 3. FODs tillämpning av LAF 4. En modell för FÖDs tillämpning av LAF 5. FÖD och LAF 1978–1991 5.1 Kommentar och analys 6. Ett nytt skede 7. Sammanfattning