Provocatio is published by Human Rights Studies at the Department of History, Lund University. Provocatio aims to be a forum for critical and constructive analysis of and debate on human rights. Human rights can be a legal system, a political language, an international practice, a philosophical idea, and a conflicting and evasive historical tradition. Human rights can serve as tools of resistance against oppression, but also as a rhetorical veneer for propaganda. Human rights need to be studied in all this complexity. Some of the articles in Provocatio are shortened, revised versions of essays and theses by students on the Bachelor programme in Human Rights Studies at Lund University. The journal also welcomes submissions from Phd-students and researchers, as well as students on other study programmes. The journal is not committed to any political or theoretical position, only to the potential of critical analysis. We welcome submissions with a broad range of perspectives.
Provocatio is an open access journal, available free of charge online. Customary copyrights restrictions apply.
Diasporas can play an important role in their countries of origin through transnational networks and engagement, for instance by sending financial remittances to family and relatives, invest money, transfer ideas, engage politically and in development projects. This article aims at establishing a foundation of knowledge on the Afghan diaspora in Sweden and its transnational activities. The theoretical framework is based on a transnational perspective, namely, cross-border activities and processes. In this study, the Afghan diaspora is defined as individuals living in Sweden but born or raised in Afghanistan, and who in one way or another maintain cross-border ties/links or activities towards the country of origin. The study shows how seven individuals within the Afghan diaspora engage in Afghanistan, what types of transnational activities they direct towards the household and extended family sphere, the ’known community’ sphere, and the ’imagined community’ sphere, as well as the capabilities and personal motivations that contribute to their commitments.
Migration – a Key Concept in the EU's Enlargement Process
The purpose of this article is to interpret and analyse the role played by migration in the European Commission’s Enlargement Package, which requires an understanding of the changes over time associated with the ideas of migration. This study therefore employs a theoretical and methodological approach which considers concepts and their relation to history. Reinhart Koselleck, who is considered to be one of the most important historians of the twentieth century, has particularly studied the history of concepts and the transformation of political language in terms of the leading concepts deployed in such language. This article applies Koselleck’s theoretical perspective in an analysis and discussion of what role migration plays in the past, present and potentially also the future enlargement processes within specific enlargement documents over the period of 2014–2018. The fact that this period of time has proven to be dynamic and challenging is in itself the clearest evidence of migration undergoing conceptual changes within the enlargement packages.
Förändringar över tid i begreppet statslöshet
Denna artikel fokuserar på vilken innebörd begreppet statslöshet har och hur begreppet användes under perioderna 1952–1954 och 2014–2015 för att sedan jämföra resultaten från perioderna. Med ett begreppshistoriskt angreppssätt är syftet att visa hur begreppet statslöshet har förändrats över tid och hur detta påverkar statslösas rättigheter. Med detta belyses att mänskliga rättigheter är falskt universalistiska och att medborgarskap och nationalitet är avgörande för anspråk på mänskliga rättigheter. I internationell rätt är utgångspunkten att människor ska ha en nationalitet eller ett medborgarskap för att få sina rättigheter tillgodosedda. Undersökningen bidrar till en ökad förståelse för problematiken med att statslösa som är utan nationalitet eller medborgarskap inte har en korresponderande part med en skyldighet att infria deras rättigheter. Fokus ligger på att statslösa ska erhålla en nationalitet för att få sina rättigheter infriade.
Socialtjänsten har som svensk myndighet ansvar att hjälpa och stötta dem som riskerar att ofrivilligt ingå ett äktenskap. För att de som är rädda för ett framtida tvångsäktenskap ska kunna få det skydd som socialtjänsten är ansvarig att ge krävs det att socialtjänstens arbete fungerar. Studien som presenteras i den här artikeln baseras på tolv intervjuer med personer som genom sina yrkesroller har erfarenhet av socialtjänstens arbete mot tvångsäktenskap och syftar till att granska synen på socialtjänstens hantering av tvångsäktenskapsärenden. Studien visar på att många inom socialtjänsten tycker att tvångsäktenskapsärenden är svårhanterliga. Genom studien nås en ökad förståelse för vad det är som gör att tvångsäktenskapsärenden kan uppfattas som svårhanterliga och vilka aspekter som socialtjänsten behöver ha i åtanke. Diskussionen tar stöd av Marie-Bénédicte Dembours teori om hur människorättskränkningar ska förstås och motarbetas.
I november 2017 släpptes den statliga offentliga utredningen Transpersoner i Sverige – förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor, SOU 2017:92. Detta är inte den första SOU:n gällande transpersoners position inom det svenska samhället, däremot den första som direkt förespråkar införandet av ett tredje juridiskt kön. Vid närmare inspektion av utredningen kunde en se en normkritisk inställning till hela vår förförståelse om det binära tvåkönssystemet och fokus på fler och bättre konkreta insatser, speciellt inom sjukvården, för att förbättra levnadsstandarden för människor av diverse kön och könsidentiteter. Utredningen tedde sig revolutionär med sitt normkritiska tag, så jag bestämde mig för att undersöka hur utvecklingen fram till denna SOU hade sett ut. I artikeln kommer jag att påvisa att synen på kön i relation till transpersoner har förändrats i statliga offentliga utredningar mellan 2007 och 2017. På bara tio år har begrepp förkastats, problematiska normer blottlagts och argument kring självbestämmande och integritet har blivit allt mer frekventa. Det har blivit en mer uttalad mänsklig rättighet i dessa dokument att kunna få ha det juridiska kön som en vill samt kunna genomgå könsbekräftande behandling, utan krav på diagnos eller undersökning. Detta visas genom en kvalitativ innehållsanalys. Det teoretiska ramverk som applicerats för att kunna visa på hur normativa strukturer kring kön kan ha negativ påverkan på transpersoner, samt även ibland neka dem erkännande är byggd på teoretiker inom queerdisciplinen och självbiografiska utdrag ur en antologi. Teorin är byggd på detta sätt för att inte reducera forskningen till att handla om teorier kring vår förståelse av kön, utan utgå från transpersoners uppfattningar om hur existerande vardagliga normer och strukturer kan skada dem.
I denna artikel jämförs en diskussion förd i svensk media 2006, om huruvida svenska skolor bör erbjuda modersmålsundervisning, med en liknande diskussion från 2017. Genom att fokusera på attityder till begreppet språkkompetens åskådliggörs vilka föreställningar som finns gällande kunskaper i olika språk. Språkkompetens används som ett analytiskt begrepp, vilket innebär att det täcker in ett stort antal ord. Exempelvis kan ”god svenska”, ”svenskkunskaper”, ”flerspråkighet”, ”mångspråkighet”, ”inlärning av språk” eller liknande förstås som uttryck för begreppet språkkompetens. Undersökningen visar en påfallande liten förändring mellan de två nedslagen i tid. Synen på ett lands officiella språk som en viktig tillgång för att ta del av samhället är central i båda debatterna och står nästintill oemotsagd. Detta gör att betonandet av vikten av svenska språkets ställning blir en förutsättning för att uttala sig i diskussionerna. Det gör även att frågan om rätten till ett utvecklat modersmål ständigt diskuteras i relation till frågan om det svenska språket som ideal.
I denna artikel utvärderas Socialdemokraternas invandringsdiskurs genom en undersökning av kongressprotokollen samt de politiska riktlinjerna från 2013 och 2017. I studien av dokumenten granskas förändringen i Socialdemokraternas språk vad gäller invandringsfrågan. Med hjälp av metodologiska verktyg hämtade från den kritiska diskursanalysen har jag kunnat identifiera en distinkt förändring av invandringsdiskursen. Med hjälp av Buzan, Weaver och de Wildes teori om säkerhetisering kan man, genom att studera de språkliga förändringarna som identifierats i dokumenten, konstatera att en säkerhetisering av invandringsdiskursen har ägt rum.
In the aftermath of the terror attacks on 11 September 2001, Germany like many other states joined what came to be called the ‘global war on terror’. After participating in the intervention in Afghanistan, Germany has reacted to the increased threat level in Europe by successively moving the battlefield to their own territory. A new counter-terrorism law was passed marking the starting point of a series of far reaching security reforms, resulting in an ever growing polarization between efficient crime prevention and the protection of individual human rights. With the threat of terrorism as a motive, the process of passing new laws has accelerated without any satisfying public debate on the political and legal consequences. This article examines the propositions, the final legal text and the political context of three comprehensive legal reforms in Germany during the period of 2001-2018, to shed light on how they affect constitutional rights and freedoms. The analysis shows that the security sector has started directing the measures against its own territory as more and more terrorists are considered ‘home grown’. As a result, Germany has become a hunting ground for a presumed internal enemy. This article contributes to a more enlightened discussion of extensive surveillance powers enjoyed by the German police force, how this influences the constitution and hence the individual freedoms and rights protected by it.
Under de senaste åren har debatten om den svenska förlossningsvården blivit allt mer aktuell, vilket är ett resultat av bland annat nedläggningarna av ett stort antal förlossningsavdelningar runt om i Sverige. I debatten råder oenighet kring vilket skick den svenska förlossningsvården befinner sig i, vilket har mynnat ut i en konflikt om vad kvinnor kan förvänta sig av förlossningsvården och huruvida den befintliga standarden är tillräcklig eller inte. Den varierande inställningen och attityden gentemot förlossningsfrågan har således lett till en konflikt om vad god förlossningsvård bör innebära. Det blir i sin tur problematiskt i relation till kvinnors rätt till vård då uppfattningen om vad denna rättighet inkluderar tycks variera beroende på vem som debatterar. Att uppfattningarna skiljer sig åt är problematiskt då begreppet rätt riskerar att bli för vagt. I den här artikeln driver jag en normativ tes utifrån ett feministiskt ställningstagande att begreppet kvinnors rätt till vård är otillräckligt och legitimerar en förlossningsvård med för låg standard. Utifrån den debatt som förts om förlossningsvården de senaste åren kommer jag att urskilja attityder och inställningar gentemot förlossningsfrågan som leder till en begreppsutveckling av kvinnors rätt till vård. Detta görs genom en argumentationsanalys följd av en begreppsutveckling utifrån Sally Haslangers begreppsdesign. Denna metod syftar till att utmana rådande föreställningar och erbjuda nya förståelser av begrepp. Materialet har undersökts inom en tolkningsram inspirerad av Catharine MacKinnons radikalfeminism med utgångspunkten att vi lever i ett patriarkalt samhälle där män benämns som primära makthavare och norm. Undersökningen grundar sig på 17 debatt- och opinionsartiklar från både rikstäckande och lokala tidningar runtom i Sverige under perioden 2016–2018.
FN-resolution 2272 – en hägring av ansvarstagande
Våren 2014 anklagades FN:s fredsbevarande trupper i Centralafrikanska republiken för att ha sexuellt exploaterat ett flertal barn, i utbyte mot mat och pengar. Trupperna opererade i den Centralafrikanska republiken under auktorisation av FN:s säkerhetsråd, men inte under FN-kommando. Den oberoende granskning som tillsattes efteråt för att utreda händelserna gick så pass långt som att kalla FN:s hantering av händelserna ”allvarligt felaktiga”. Detta kom att skaka om FN och skapa stor kontrovers världen över kring hur FN och säkerhetsrådet utövar sitt mandat som fredsbevarande trupper. Det resulterade i att säkerhetsrådet år 2016 antog resolution 2272, för att förebygga och förhindra att FN:s fredsbevarande styrkor gör sig skyldiga till sexuell exploatering i länderna de blivit placerade i för att utöva sitt mandat. Denna artikel undersöker hållbarheten i resolution 2272. Framförallt ska den beröra om det var en adekvat åtgärd från FN:s och säkerhetsrådets sida eller om resolutionen enbart var en hägring av FN:s och säkerhetsrådets påstådda ansvarstagande. Undersökningen visar att offren som blivit sexuellt utnyttjade enbart har en liten chans att kunna ställa de ansvariga fredsbevarande trupperna till svars.
Detta är det femte numret av Provocatio. Tidskrift om mänskliga rättigheter. Provocatio ges ut av Avdelningen för mänskliga rättigheter vid Lunds universitet. Tidskriften syftar i första hand till att göra studenters arbeten, i omarbetad och nedkortad form, tillgängliga för en bred läsekrets. Detta nummer innehåller elva artiklar av studenter och alumner från kandidatprogrammet i mänskliga rättigheter. I artikeln ”Neutral fred?” granskar Cecilia Cartling Wallén svenska Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) rapport om FN:s fredsbevarande operation i Mali (MINUSMA) med syftet att undersöka förekomsten av postkoloniala idéer i rapporten. Erik Alendals artikel undersöker hållbarheten i FN-resolutionen 2272, som syftar till att förebygga och förhindra framtida sexuell exploatering utförd av FN:s fredsbevarande styrkor. Sanne Malmberg utvärderar Socialdemokraternas invandringsdiskurs genom en undersökning av kongressprotokollen samt de politiska riktlinjerna från 2013 och 2017 med fokus på förändringen i Socialdemokraternas språk i invandringsfrågan. Annika Marie Ruges artikel handlar om säkerhetsreformer i Tyskland efter terrorattackerna den 11 september, med fokus på inverkan av dessa på friheter, integritet och rätten till ett privatliv. Linnéa Meyerskriver om attityder i förhållande till svensk förlossningsvård och driver tesen att begreppet ”kvinnors rätt till vård” är otillräckligt då det kan legitimera en förlossningsvård med för låg standard. Lisa Andersson analyserar i artikeln ”Normens normalitet”förändringar kring normativa ideal gällande kön i statliga offentliga utredningar 2007–2017. Irma Eneroth undersöker inställningar och attityder till språklig mångfald i Sverige med fokus på begreppet språkkompetens. Ebba Åstrand Raij har genomfört en intervjustudie om erfarenheter av arbete mot tvångsäktenskap inom socialtjänsten. Katja Holböll undersöker vilken roll förändrade föreställningar om migration har spelat i EUs utvidgningsprocess under åren 2014–2018. Mariam Hassananalyserar begreppet statslöshet och förändringar i dess innebörd över tid, för att belysa hur statslösa människors rättigheters påverkas. Numret avslutas med Alice Hertzbergs intervjustudie, som visar hur individer inom den afghanska diasporan i Sverige engagerar sig i sitt ursprungsland Afghanistan. Redaktörer för numret är Alice Hertzberg och Annika Marie Ruge.
Copyright (c) 2019 Annika Marie Ruge, Alice Hertzberg
Att upprätthålla internationell fred och säkerhet är ett av Förenta Nationernas huvudsakliga mål. För att uppfylla detta pågår ett aktivt arbete med en mängd olika typer av fredsbevarande och fredsskapande operationer. FN:s inblandning i staters nationella angelägenheter genom fredsbevarande verksamhet har dock pekats ut som samtida varianter av imperialism och en nutida form av kolonialtidens civilisationsmissioner. Operationerna har varit föremål för postkolonial kritik som belyser hur de tenderar att exportera en redan uttänkt idé om vad fred är, vem som kan tillhandahålla respektive ta emot den, samt hur den ska implementeras. Denna artikel granskar svenska Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) rapport om FN:s fredsbevarande operation i Mali (MINUSMA) med syftet att undersöka förekomsten av dessa postkoloniala idéer i rapporten.
Copyright (c) 2019 Cecilia Cartling Wallén
Nr. 4 | Redaktörerna har ordet Detta är det fjärde numret av Provocatio. Tidskrift om mänskliga rättigheter. Provocatio ges ut av Avdelningen för mänskliga rättigheter vid Lunds universitet. Tidskriften syftar i första hand till att göra studenters uppsatser tillgängliga, i omarbetad och nedkortad form, för en bred läsekrets. Detta nummer innehåller tio artiklar av studenter och alumner från kandidatprogrammet i mänskliga rättigheter. Tidskriftens första bidrag är Nicole DeLays undersökning av av Europeiska unionens identitetskonstruktion. DeLay undersöker detta genom att analysera Europaparlamentets diskurs kring sanktioner ur ett relationellt perspektiv. Johanna Caminati Engström tar sig an det civila samhällets roll i demokratiska processer genom att anlysera svensk biståndspolitik som är inriktad på Turkiet medan Maral Afsharian skriver om spänningsförhållandet mellan yttrandefrihet och skydd mot diskriminering i artikeln Avvägningen mellan föreningsfrihet och förbud mot rasistiska organisationer. Melissa Lennartsson undersöker, från ett genusteoretiskt perspektiv, hur mäns våld mot kvinnor i nära relationer framställs i svenska nationella handlingsplaner från 2002 till 2016. I Oda Karoline Foldøys artikel riktas ljuset mot tabun som är knutna till menstruation, med fokus på en hinduistisk menstruationstradition i Nepal. Ebba Carlson uppmärksammar studenters syn på säljande av sex och undersöker hur den svenska lagstiftningen påverkar deras inställning i artiklen What do Swedish Students Think About the Sale of Sexual Services? Cecilia Cedlöf undersöker vad sociala nätverk, sociala relationer och ideella föreningar har för betydelse för ensamkommande unga afghaner i Sverige medan Elisabet Ydman undersöker hur exilaktivister från Bahrain fortsätter att engagera sig som aktivister i exil och svarar på hur exil förändrar den politiska rösten. I Maria Vestrins artikel Volontärresor – Ett nytt uttryck för ”white man’s burden”? problematiseras volontärindustrins utformning från ett postkolonialt perspektiv i relation till volontärernas önskemål. Tidskriften avslutas med Mattias Svans bidrag som visar hur utsatta EU-migranter porträtteras som främlingar i svensk media och att denna konstruktion påverkar de sociala insatserna för denna grupp. Redaktörer för numret är Alice Hertzberg och Annika Marie Ruge.
Copyright (c) 2019 Alice Hertzberg, Annika Marie Ruge
Betydelsen av sociala nätverk för ensamkommande unga
Under år 2015 ansökte 162877 personer om asyl i Sverige; majoriteten var från Syrien, Afghanistan och Irak. 35369 var ensamkommande barn, varav de flesta från Afghanistan. Året innan, 2014, var motsvarande siffra 7049 ensamkommande barn (varav 1547 från Afghanistan). Många av de ensamkommande barnen har varit i Sverige i över två år och har börjat bygga nya liv med skola, vänner och förhoppningar att få stanna. Genom intervjuer undersöks här vad sociala nätverk, sociala relationer och ideella föreningar har för betydelse för ensamkommande unga från Afghanistan. I artikeln analyseras hur olika sociala nätverk har inverkan på individens möjlighet att öka sitt sociala kapital. Dessa sociala nätverk inbegriper bland annat mänskliga kontakter, gemensamma intressen, sociala roller och ekonomi som förser individen med olika slag av socialt stöd. Studien fokuserar på individernas subjektiva upplevelser och betydelse av sociala nätverk, i relation till socialt kapital. Detta är angeläget att i större utsträckning lyfta ensamkommande ungas upplevelser i samhället, då mycket av forskningen i nuläget är kopplad till psykisk ohälsa, migrationsprocessen och att vara ny i Sverige.
Between Bahrain and Europe. A Qualitative Interview Study of Life and Activism in Exile
In the early 2010s, the world witnessed what was later termed the Arab Spring. In 2011 in Bahrain – a small Gulf country with a long history of regime oppression against its own population – many people took to the streets to demand democratic reforms and human rights. Bahraini authorities, with the help of military forces from Saudi Arabia, Qatar and Kuwait, cracked down on the protests. In the aftermath of the uprising in Bahrain, the regime also forced many activists into exile. Since the situation is still dangerous and many activists have multiple cases and sentences against them in Bahrain, these exiles cannot return to the country. For this article, I have interviewed seven exiled activists from Bahrain on the themes of life and activism in exile. Activism in Bahrain brings to light the meaning of voice – and silence. Through the concept of political voice, this article aims to deepen our understanding of the dynamics of activism in exile. In many ways, exile activism is also affected by the individual challenges of fleeing and building a new life in another country. Drawing on literature on exile politics and exile as an existential condition, I argue that there are advantages and disadvantages of being an activist in exile. I emphasize the intersection between the political and the personal aspects of exile.
Volontärresor: ett nytt uttryck för ’White Man’s Burden’?
Volontärresor är en populär form av välgörenhet som kombinerar turism med altruism genom att erbjuda resenären att resa och samtidigt ”göra gott”. Organisationerna som erbjuder dessa resor är för sin överlevnad beroende av att volontärer vill åka med just dem, vilket leder till att projekten till stor del utformas efter volontärens förmodade önskemål. Forskare menar att icke-kompetensbaserad volontärturism har allvarliga brister och att denna industri kan medföra negativa konsekvenser där den mottas. Denna studie undersöker hur volontärindustrins utformning speglar volontärens önskemål samt problematiserar denna utformning utifrån postkoloniala perspektiv. För att göra detta tittar jag närmare på hur projekten är utformade och hur denna utformning kan förstås utifrån teorier om villkor för människors givande. Med utgångspunkt i Spivaks teori om den internationella rättighetsapparaten undersöks också vilka tänkbara konsekvenser projekten kan få för mottagaren.
To Construct a Stranger. A Qualitative Content Analysis of How Vulnerable EU-Citizens are Portrayed in Swedish Media
On 30 April 2004 the EU directive 2004/38/EC entered into force and defined EU-citizens’ right to free movement within the European Union. This directive gives EU-citizens the right to move freely between member states in up to three months. The directive sets up a legal framework where individuals not qualifying are theoretically experiencing their movement somewhat restricted. Furthermore, the people not qualifying within the directive’s requirements are at risk of being depicted as unwanted EU-citizens in political discourses. In this article I examine this phenomenon with a specific focus on the group vulnerable EU-citizens in Sweden and how they are portrayed in Swedish media. This is done through a qualitative content analysis of 24 editorials published in the country’s four major newspapers Aftonbladet, Svenska Dagbladet, Dagens Nyheter and Expressen. The theoretical framework is set up within a separate but intertwined division between The stranger and Social problems. This framework is based on the intent of this research which is to examine how vulnerable EU-citizens are portrayed and how they are constructed as strangers through the formulation of social problems and solutions in the editorials.
Avvägningen mellan föreningsfrihet och förbud mot rasistiska organisationer
Hur kommer det sig att en så kritiserad organisation som Nordiska motståndsrörelsen fortfarande får verka i Sverige? Bottnar det hela i en avvägning mellan den grundläggande mänskliga rättigheten föreningsfrihet och frihet från rasism? Artikeln fokuserar på hur den svenska staten väljer att förhålla sig till organisationer som främjar eller uppmanar till rasism, vilket här definieras som rasistiska organisationer. För att få en djupare inblick i hur staten väljer att förhålla sig till rasistiska organisationer jämförs Sveriges förhållningssätt med Tysklands. Tysklands lagstiftning är, till skillnad från Sveriges, präglad av arvet efter andra världskriget och de båda länderna har två olika rättsliga principer när det kommer till implementering av internationella traktater. Sverige har ett dualistiskt system vilket innebär att internationella konventioner måste införlivas i den nationella rätten, vilket kan göras genom inkorporering eller transformering. Det monistiska system som Tyskland använder sig av innebär att traktaten får ställning som lag direkt vid implementering. Trots dessa olikheter har staterna också stora likheter: båda är liberala demokratier som har starka band till det internationella samfundet och dess konventioner.
Mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Ett problem under förhandling
Mäns våld mot kvinnor i nära relationer har funnits på den politiska agendan sedan 1900-talets mitt, men framställningen av problemet har skilt sig vida åt genom åren. Våldet har bland annat förståtts som psykosocialt, som en rättighetskränkning och som en konsekvens av en könsmaktsordning. Den manliga förövaren och det kvinnliga offret har belysts, osynliggjorts och omkonstruerats. I grund och botten har kampen om problemframställningen kretsat kring huruvida våldet bör förstås som individuellt eller strukturellt. Varken skildringen av våldet som sådant eller de involverade parterna kan mot denna bakgrund förstås som objektivt givna. Inte heller kan de handlingsplaner som presenterat åtgärder ämnade att motverka våldet anses oberoende av sin samtid och kontext. Denna artikel syftar till att utreda hur mäns våld mot kvinnor i nära relationer framställts i svenskt offentligt tryck sedan det att den första nationella handlingsplanen antogs år 2002, fram till den nu gällande strategin från år 2016. I artikeln identifieras och analyseras tre centrala problemframställningar, vars bakomliggande antaganden och implikationer synliggörs genom Carol Bacchis policyanalysverktyg What’s the Problem Represented to be? (WPR). WPR-metodens syn på policydokument som producenter av problem möjliggör en kritisk analys som även tar diskursiva och subjektifierande effekter i beaktning. Resultatet tolkas inom ett genusteoretiskt ramverk, med utgångspunkt i att handlingsplanerna verkar könande.
Menstruasjonstabu og skam i lys av religiøs isolasjonstradisjon i Nepal
Denne artikkelen undersøker tabuer knyttet til menstruasjon i lys av en hinduistisk menstruasjonstradisjon kalt chaupadi som utøves i vestre og midtre deler av Nepal. Gjennom appliseringen av Jeanette Skys feministiske religionshistoriske teoriperspektiv, settes tradisjonen i relasjon til patriarkalske maktstrukturer og en tese om at den religiøse opplevelsen er kjønnet og konstruert gjennom mannens nedtegnelser av religiøse skrifter og påbud. Hensikten med denne undersøkelsen er å identifisere både kvinnens og mannens holdninger og beretninger vedrørende menstruasjonstradisjonen i chaupadi-utøvende samfunn, basert på intervjuer og spørreundersøkelser utført i disse områdene i Nepal av FN og Action Works Nepal. Skys perspektiv utfordres med Nicki Dunnavant og Toni-Ann Roberts kontra-argument om menstruasjonsisolasjon som en form for integritetshevdende og solidaritetsfremmende praktikk blant de utøvende kvinnene. Mine resultater viser at chaupadi-tradisjonens vilkår snarere dreier seg om en form for patriarkalsk underkastelse som Skys tese fremhever, enn å være en integritetsstyrkende opplevelse for de utøvende kvinnene. Kvinnene utsettes for en gjennomgående diskriminering, ekskludering og stigmatisering under menstruasjonsperioden.
What do Swedish Students Think About the Sale of Sexual Services?
The Swedish Sex Purchase Act came into force on 1 of January 1999, making Sweden the first country in Europe, maybe even in the world, to criminalize the purchase, but not the sale of sexual services. Since then, the “Swedish model” has become famous around the world. Some countries, for instance France and Norway, have followed suit. Other countries have decided to take a more liberal stand, through decriminalization or legalization, notably Germany and New Zealand. In Sweden several surveys have been conducted to examine the public’s attitude to the sale of sexual services. But what does the sub-set ‘students’ think about the sale of sexual services? Are the attitudes of students in line with the rest of the population? What do they think of the sex purchase law, decriminalization, stigmatization, the free choice of individuals and seeing sexual services as salaried employment? And do attitudes differ if the seller of sexual services is a man or a woman? This study has two aims: (1) to increase the knowledge about the attitudes of students towards the sale of sexual services, (2) to test the hypothesis that the societal context of Swedish students, i.e. the Swedish sex purchase law, exerts a stronger influence on their attitudes than the global trend of more liberal attitudes towards the sale of sexual services.
The EU’s Identity. Using Sanctions to Construct the International ‘Self’
On March 17, 2014, the European Union (EU) imposed its first sanctions against Russia. The sanctions were the Union’s reaction to the culmination of tensions between Ukraine and Russia, which resulted in the violation of Ukraine’s sovereignty and the annexation of Crimea. The already strained relationship between EU and Russia was aggravated by the Russian continuation of destabilization manoeuvres in Ukraine. This in turn lead to intensified EU sanctions against Russia. Sanctions are not only understood as responses to norm violations in the international system, but also as communicative acts, the meaning of which takes form in relation to both targets and bystanders. The EU is still in the process of forming an identity by claiming itself as an international actor. Consequently, the communicative aspect provides the EU with a significant opportunity to make sense of its own and others’ positions through the use of sanctions. This study examines the EU sanctions against Russia that were introduced on March 17, 2014, and the sanctions that have followed since. The sanctions are not evaluated in themselves, instead the study demonstrates how EU’s discursive understanding of sanctions function in the process of forming an identity.
Swedish Civil Society Support to Turkey in Times of Shrinking Civil Space
The size, scale and capacity of civil society have increased dramatically over the past twenty years. Its role in democratic processes has received increasing attention, capturing the hopes of a global community which dreams of active citizen involvement for more democratic societies. Meanwhile, civil society faces unprecedented levels of restriction and challenging the power has become increasingly dangerous, with civic space being constrained in 106 countries. In the world of development cooperation, donor countries channel government funding through civil society organizations in the so-called developing countries as key actors to help promote democracy and the rule of law. Sweden is no exception and gives bilateral aid to Turkey within a regional strategy for reform cooperation with Eastern Europe, Western Balkans and Turkey, having made commitment to support civil society as a central actor for democratization. The underlying assumption is that a strong civil society in developing countries is a prerequisite for developing democracy and that CSOs in donor countries can help to strengthen civil society through cooperation. This assumption has today a strong positive connotation which is increasingly questioned. From a civil society perspective, the Turkish case is interesting. The country is said in most national and international NGO reports to be suffering from shrinking space for civil society and strong social polarization. This is part of a global trend but is particularly engaging to examine in Turkey because of its historical and cultural context. In this paper I investigate how civil society’s role is expressed in the Swedish policies containing the guidelines for aid allocation with specific focus on Turkey. In doing so, some of the underlying assumptions about civil society’s role in democratic processes will be presented and discussed.
Copyright (c) 2019 Johanna Caminati Engström
Copyright (c) 2018 Lena Halldenius, Andreas Tullberg, Nadja Karlsson
Corporation as rights actor. A critical analysis of Creating Shared Value's possibility to fulfil human rights
Though corporations affect humans in social, economic and environmental ways, the state is traditionally viewed as the primary human rights fulfiller. Meanwhile, corporations are in some cases bigger economic actors than states, but those companies do not have the same duties as states have towards citizens. The business concept Creating Shared Value (CSV) is described as a way of increasing the integration of corporation and society, with the objective of increasing the legitimacy of corporations; but the concept is also described as a means for obtaining competitive advantage. A shared value is created when there is a value for society, such as development in some way, and a value for corporations such as profit. In this article I question the common assumption of the state as the primary human rights fulfiller. When doing this, I chose to compare the business concept of CSV with UN Guiding Principles on Business and Human Rights (UNGPs). The second task I take on is to review CSV as a mean of fulfilling and upholding rights. Lastly, I discuss the theoretical consequences of a business concept, such as CSV, doing so. What c onsequences can come from shifting the responsibility/duty to fulfil human rights from states to corporations?
FN:s utilitaristiska förhållningssätt till narkotikapolitik: ”The War on Drugs” och dess människorättsliga kostnader
Den rättsliga och politiska ramen som Förenta Nationerna har bildat i relation till den globala narkotikapolitiken är långt ifrån oproblematisk. Därför är en utvärdering av narkotikapolitikens inverkan på hälsa, säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter idag både grundläggande och avgörande. Denna artikel fokuserar på spänningsförhållandet mellan effektivitet och rättssäkerhet i de tre konventioner som reglerar den globala narkotikapolitiken. Jag syftar till att belysa dess problematiska begrepp och förstå hur strategierna de innefattar samt sättet FN talar om drogmissbruk har allvarliga människorättsliga konsekvenser. Genom min undersökning nås en ökad förståelse kring de problematiker konventionstexterna innehåller och vilka effekterna blir av FN:s utilitaristiska förhållningssätt till narkotikapolitik.
Copyright (c) 2018 Johanna Caminati Engström
Solidaritet i EU – för eller emot migration?
Solidaritet ska vara ett av de grundläggande värdena i Europeiska unionen och en ledstjärna för den gemensamma europeiska asylpolitiken sedan 1990-talet. I samband med det drastiskt ökade antalet flyktingar och migranter som försökte eller lyckades ta sig till Europa under 2015, efterlystes följaktligen praktiska åtgärder som skulle återspegla solidaritetsprincipen. 2015 beslutade Europeiska rådet om att fördela 160 000 migranter mellan 24 av medlemsländerna. Beslutet beskrevs som ett bevis på den omtalade solidaritet som EU:s medlemsstater sade sig andas, samtidigt som det syftade till att ta itu med den globala migrationskrisen. Frågan kring vad solidaritet innebär visade sig vara ytterst komplex. Både inför och efter beslutet, figurerade olika användningar av begreppet solidaritet, något som illustrerar begreppets komplexa innebörd, omfattning och praktiska användning. Ungern var en av de starkaste rösterna emot ett eventuellt fördelningssystem och förespråkade istället en blockering av migrationsströmningarna, snarare än att rikta fokus på ett praktiskt fungerande mottagande. I artikeln analyseras hur debattörernas begreppsanvändning bottnar i deras skilda politiska ståndpunkter i relation till migration.
I den här artikeln argumenterar jag för att avsaknaden av en bestämd definition av terrorism får politiska konsekvenser. För en bättre förståelse av hur begreppet används och tolkas har jag undersökt hur två olika fält förstår och diskuterar terrorism. Inledningsvis har jag undersökt vad forskare om terrorism säger när de dels diskuterar avsaknaden av en bestämd definition av begreppet, dels när de debatterar kring ensamvargsterrorism. Det andra fältet jag har undersökt är mediarapportering i svensk dagspress om Anders Behring Breivik. Materialet analyseras genom media-framingteori.
Är barn och ungdomar fullvärdiga rättighetsbärare? Svaret är inte självklart eftersom deras påstådda irrationalitet, beroendeställning och naivitet, i kombination med att deras intressen anses representeras av deras vårdnadstagare, resulterar i begränsat aktörskap och socialt deltagande. Medan frågor som rör kvinnor fångas av begreppen sexism och feminism, saknar den politiska och rättighetscentrerade diskursen barnorienterade motsvarigheter. Det är med avstamp i denna brist som jag valt att teoretiskt utveckla begreppet och barnrättsteorin childism. Mitt mål är att childism ska bli en etablerad tolkningsram och utgångspunkt på samma sätt som feminism ofta är idag. Därför syftar artikeln till att i korthet presentera en förståelse av childism som kan användas i stärkandet av barns välbefinnande och rättighetsåtnjutande.
Att designa en vagina. En intervjustudie om kvinnlig kosmetisk intimkirurgi, synen på det kvinnliga könsorganet och framställningen av kvinnlig sexualitet ur ett perspektiv om mänskliga rättigheter
Finns det ett ideal för hur det kvinnliga könet ska se ut? Denna artikel syftar till att skapa förståelse för attityder till kvinnlig kosmetisk intimkirurgi (KKI), framställningen av det kvinnliga könet och kvinnlig sexualitet i Sverige ur ett perspektiv om mänskliga rättigheter. En enkätundersökning och fyra intervjuer med kvinnliga juridikstudenter och genusvetarstudenter på Lunds universitet ligger till grund för studien