Historisk studenttidskrift (the Historical Student Journal)
Historisk studenttidskrift (Historical student journal) is the only Swedish historical journal driven by students. The journal is located at the Department of History at Lund University and was started 2018 by students in cooperation with the department. The main purpose of the journal is to distribute academic research in the subject of History made by both established researchers and students, as well as serving as a platform of discussion where both researchers and students freely can exchange ideas concerning history and tuition in the field of history. Historisk studenttidskrift is issued once a year on an open-access platform starting the spring of 2019. Every issue has a specific theme. Each issue contains academic articles, reviews and debates written in Swedish, Danish, Norwegian and English.
Historiska institutionen, Lunds universitet
Copyright (c) 2025 Historisk studenttidskrift
Den sista idealisten: Viktor Rydberg och hans tid
Navigating Relationships in Exile: Norway, Czechoslovakia, Poland and Small Power Diplomacy in Second World War London
Denna artikel undersöker hur industrialisering och demokratisering förändrade maktförhållanden och rumslig organisering i Upplands Väsby 1900–1923. Genom en lokalhistorisk och källpluralistisk ansats studeras aktörsgruppers lokala maktdynamik och agerande. Fokus ligger på industribolaget Optimus och den lokala arbetarrörelsen som drivande aktörer i formandet av ett nytt industrisamhälle. Resultatet konstaterar att en maktförskjutning skedde i landskommunen Hammarby från en dominans av större lantbruksgods till industribolag och arbetarrörelse. Artikeln visar också hur industribolaget och arbetarrörelsen skapade och nyttjade rumsliga resurser i syfte att tillgodose sina intressen. Industribolaget gjorde detta för att på patriarkalisk grund kontrollera lokalsamhällets resurser och funktioner, bland annat genom extensivt markägande och styrning av bostadsbyggande. Arbetarrörelsen å sin sida gjorde sitt rumsliga avtryck i Väsby genom grundande av Folkets hus och park som fungerade som viktig mötesplats och rumslig förutsättning för vidare inflytande i lokalsamhället. Slutligen konstateras att Väsby trots exempel på rumslig spänning mellan olika grupper utvecklades relativt konfliktfritt.
Kvalificerade för Kvallan och Sotröjningen?
Denna uppsats undersöker resandefamiljen – som i romanifolket de resande – Nords bosättningar i Kvallan och Sotröjningen inom Huddunge socken under tidigt 1800-tal. Fokus ligger på familjens kamp för att få bygga och bo på den mark de förvärvat – samt det motstånd detta mötte från sockenmännen i sockenstugan. Studien bygger på tre inflyttningsärenden från åren 1809, 1825 och 1838, där familjen Nord, genom att låta författa supplikskrifter till landshövdingen i Västerås, argumenterade för sin rätt att bygga och bo i Kvallan och Sotröjningen. Sockenstämman motsatte sig däremot dessa bosättningar genom dels hänvisningar till att familjen Nord dels riskerade falla fattigvården till last – samt dels, inte minst, genom misstänkliggörande av familjens kringresande livsstil och grupptillhörighet. Utifrån Nordarnas suppliker, sockenmännens sockenstämmoprotokoll och landshövdingens domar från Västerås slott framträder en berättelse om aktörskap, konflikter och maktrelationer. Studien visar hur Nordarna genom supplikskrifterna själva stod upp för sin rätt – främst utifrån argument om medborgerliga och juridiska rättigheter. Landshövdingens beslut, som ibland gick familjens väg, ibland inte, reflekterar samtidigt samtidens osäkerhet kring individens och de resandes respektive socknarnas rättigheter gällande bosättning och inflyttning. Studien lämnar således ett bidrag dels till historieskrivningen om dåtidens inflyttningsrestriktioner och maktrelationer mellan individ, lokalsamhälle och statsmakt, dels till historieskrivningen om resandefolket i Sverige, med fokus på deras aktörskap och egna röster – om än förmedlade via suppliker.
This study explores how the history of the Japanese samurai and their purported warrior code (bushidō) is represented in modern media. This is done through the American video game Ghost of Tsushima (2020), set on the small Japanese island of Tsushima during the Mongol invasion of 1274. Players of the game are placed into this world as the fictional samurai Jin Sakai, fighting to free the island from the Mongol yoke. Aside from being a story about the defense of home and hearth, the game explores how the main character has inner conflicts about the legitimacy of his family code of honour in a time of crisis that demands exceptional action. The study uses theories of history culture, orientalism, and game analysis in order to interpret the historical representations. Special interest is taken in the role which the Japanese concept of bushidō takes in the representations within the game. The primary conclusions of this study is that traces of late 19th and early 20th century Japanese ethnocentrism and Western exoticism can be found within these modern media. This being an effect of normalisation, and eventual commercialisation, of pre-imperial Japanese history during the postwar period. Consequently, the history in Ghost of Tsushima relies heavily on stereotypical and anachronistic depictions of medieval Japanese history generally and the premodern Japanese warrior specifically. In addition, are these trends within the history culture perpetuated by commercial actors profiteering on the recognisability of these depictions.
Att få tillbaka en bit av sitt gamla jag
I denna artikel undersöks hur svensk dagspress skildrade svenskbybornas ankomst till Sverige – en grupp på runt 900 personer med svenskt ursprung som utvandrat från Gammalsvenskby i dåvarande ukrainska SSR till Sverige. Genom en kvalitativ analys av sex dagstidningar – tre borgerliga och tre socialistiska – kartläggs vilka föreställningar om svenskhet och modernitet som förmedlades i rapporteringen. Resultaten visar att den borgerliga pressen i hög grad präglades av en nostalgisk allmogeromantik där svenskbyborna framställdes som bärare av en ursprunglig svenskhet. Inom vänsterpressen tonades däremot svenskheten ner och betoningen låg i stället på deras bristande anpassning till det moderna samhället. Den svenska dagspressens beskrivningar relateras även till tidigare svensk- och finlandssvenska besökares beskrivningar av Gammalsvenskby under 1800-talet. Undersökningen belyser på så vis hur en grupp utlandsboende svenskar blev en spegel för samtida idéer om nationell identitet och modernitet.
Copyright (c) 2024 Historisk studenttidskrift
Religiös, nationell eller etnisk tillhörighet?
I artikeln undersöker författaren hur den bosniska flyktinggruppen skildrades i två svenska dagstidningar under kriget i Bosnien på 1990-talet. Utgångspunkten är att den bosniska diasporan tenderar att associeras med en muslimsk population när termen ”bosnier” egentligen har en nationell och regional innebörd. Undersökningen visar att den bosniska identiteten huvudsakligen skildrades som en etnisk identitet och att de bosniska flyktingarna således framställdes som en homogen flyktinggrupp. Resultaten tolkas mot bakgrund av Maria Todorovas teoretiska begrepp balkanism.
I denna artikel undersöks det offentliga samtalet kring gröna vågen och hur det förändrades från Tidningen Lands reportageserie från 1971 som behandlade människors flytt från stad till land, till det att begreppet cirkulerade på dagstidningarnas sidor fram till 1973. Analysen pekar på att gröna vågen fick betydande politisk laddning och kom att fungera som ett helomfattande uttryck för en sinnlig flykt som 1970-talets människor behövde göra under en tid av oro och förväntad dystopi.
I artikeln undersöker författaren den frikyrklige pastorn Lewi Pethrus inlägg i 1960-talets sexualdebatt. Målet är att nyansera bilden av tidens sexualmoral genom att studera den sida av debatten som aktivt motsade sig en friare inställning till sexualfrågor. Genom att analysera Pethrus inlägg i tidningen Dagen samt debattböckerna Ungdom, kärlek, äktenskap och Ny mark från det teoretiska perspektivet att sexualitet är en samhällelig konstruktion och att moderniteten utmanade tidigare traditioner och religiösa föreställningar, konstateras att Pethrus rädsla för den liberalare sexualmoralen kopplades till en uppfattning om samhällets undergång. Resultaten pekar även på ett förespråkande till uppsamling bland de kristna för att bekämpa moralförfallet.
Denna artikel undersöker hur romer och resande framställdes i svenska tidningar mellan 1888 och 1904. Fokus ligger på användningen av begreppen ”zigenare” och ”tattare” samt de rasistiska föreställningarna som påverkade hur dessa grupper porträtterades. Genom att analysera tidningarna Arbetet och Sydsvenska Dagbladet Snällposten visar studien att romer och resande framställdes som skilda grupper, men båda associerades med en kringvandrande livsstil. Resultaten pekar också på att romer i högre grad än resande rasifierades och ansågs vara en separat folkgrupp medan resande framställdes som en avvikande del av den svenska befolkningen.
Följande undersökning studerar kandidatuppsatser i historia från Lunds universitet skrivna mellan åren 2004 och 2021. Studien visar på skillnader och likheter mellan uppsatser skrivna av manliga och kvinnliga studenter, samt en förändring under den undersökta perioden. De tematiska temakurserna, som ges på kandidatnivå, har haft stort inflytande på uppsatsernas inriktning. I undersökningen introduceras också begreppet faciliteringsgrad för att förklara de olika trender som upptäckts.
Copyright (c) 2023 Historisk studenttidskrift
Den här artikeln undersöker hur prostituerade kvinnor i slutet av 1800-talet beskrev och reflekterade över sin tillvaro. Källmaterialet är brev, bevarade i sedlighetspolisens rapporter i Köpenhamn över inskrivna offentliga fruntimmer. Breven berättar om kvinnornas historia och belyser deras vardag. Studien visar att prostitutionens vardag kännetecknades av humor, vänskap och driftighet, men också rivalitet och sjukdom.
Copyright (c) 2022 Historisk studenttidskrift
I den här artikeln undersöker författaren ideal om kvinnors kroppar, mode och moral i Sverige under slutet av 1800-talet. Genom att analysera fyra olika rådgivningsböcker vill författaren undersöka hur rådgivningslitteraturen påverkade svenska medelklasskvinnors självbild och hur karaktärer kunde konstrueras genom kläder, samt vilka föreställningar om moral som kopplades till dessa karaktärer. Undersökningen visar att medelklasskvinnan skulle klä sig måttfullt och att hennes själ enligt litteraturen ständigt befann sig i konflikt med hennes ”drift att behaga”, en drift som inte fick gå till överdrift och leda till ”behagssjuka”.